Март+(задатак)

== = = =У мом крају, сви знају... =

=... лепо да се поздрављају. =

=

 * Када сретнемо неког драгог поздравимо га и осмехом и речима. Али, и када пролазимо поред непознатих и мање драгих, некако им се јављамо. Обично речи којима се поздрављамо садрже неку лепу жељу за оног кога поздрављамо. Ми му, уствари, желимо нешто добро и лепо. Ако је реч поздрава српска, ту ћете лепу жељу садржану у поздраву лако открити, али ако је позајмљена из неког другог језика, тешко ћете знати каква се жеља у њему крије. Рецимо, најчешћи поздрав код нас „Ћао!“ није српска реч. Преузели смо је и ми и многи други народи из италијанског. Јесте ли се икада запитали шта значи та реч поздрав? Можда здраво? Не, то је стари италијански поздрав и значи „роб“ или „слуга“. Некада су људи своје поштовање онога кога поздрављају исказивали речима „Твој сам слуга или Твој сам роб, па отуда скраћено Роб, Слуга тј. ћао. Ти сад размисли има ли смисла поздрављати старије особе речју Ћао?! **=====



=

 * Сетите се свих ситуација у којима неког поздрављате, у којима сте чули да се људи међусобно поздрављају и тим поздравима им преносе неке жеље. Размислите о значењу тих поздрава. **=====

**Задатак: **
====** 1. Од учитељице ћете добити папирић на коме је описана нека ситуација у којој се људи поздрављају. Одглумите је, снимите а потом послушајте како су исто то и ваши другари урадили. **====



=

 * Већ сте сазнали из једне лепе библијске приче о Вавилонској кули како су некада сви људи причали истим језиком, а откако су им језици помешани, чезну и желе да разумеју шта причају они који не причају њиховим језиком. Јесте ли икада пожелели да сазнате шта причају животиње, јер и оне имају неке своје знаке, испуштају звукове којима се споразумевају са околином? Ако сте икада пожелели да разумете свог љубимца или неке друге животиње, знајте да нисте једини. Одувек је човек желео да разуме језик животиња. Писци пишу приче у којима животиње међусобно причају као људи. Постоје и бајке у којима неки посебни јунаци добију дар да разумеју животиње. У једној српској бајци тај се језик животиња назива немушти језик. Ви, свакако, знате, да још нико није стварно протумачио језик животиња, али су многи покушали да опонашају звуке које животиње испуштају. Штавише, човек је многим животињама дао име по звуцима које оне испуштају. Рецимо кокошка је добила име зато што звуци које она испушта звуче овако: ко-ко-ко-ко-да, па од тога кокошка. Црвчак је добио име зато што се у дугим летњим вечерима пољем разлеже „цврч-цвр-цврч“. Гугутка нам са жице пева: гу-гу-гу, па је по томе добила и име. **=====



=

 * Размислите које све животиње живе ту негде поред вас и како су добиле име. Постоје ли оне које су добиле име по сличности са звуком који испуштају, и који је неки њихов тајни, немушти језик. Игре ради, направи од тих звука придев, глагол. На пример од гу-гу-гу добили смо именицу гугутка; глагол би био //гугуче//, а придев //гугутав.// **=====

**Задатак: **
====** 1. Сетите се неке животиње из свог краја која је добила назив по начину на који се оглашава. Кажи име те животиње, имитирај како се оглашава и опиши где она живи и чему служи. Сними то са учитељицом а потом послушај које су животиње твоји другари одабрали. **====